Iskani niz je bil najden v DRUGI VSEBINI:
pomlád
-i ž, tož. ed. tudi na pómlad (ȃ) ~ prihaja; V dolini je že ~; na ~ se vrniti; Sneg je ležal globoko v ~; Bilo je lansko ~ neobč. lanske ~i; pesn. ~ se budi; publ. politična ~
pomòl
-ôla m, mest. ed. tudi pomólu (ȍ ó) privezati ladjo k ~u; mesto na ~u; anat. vidni ~
pòst
pôsta m, mest. ed. tudi póstu pojm. (ȍ ó) strogi ~; v ~u manj jesti; poud.: ~ zaradi hujšanja |omejevanje uživanja hrane|; ~ pri pijači |omejevanje pitja|;
príklet
-i tudi priklét -i ž, daj., mest. ed. príkleti tudi prikléti (í; ȋ; ẹ̑) pokr. vzh. veža:
ród
-ú tudi ród -a m, prva oblika v daj., mest. ed. rôdu tudi ródu; -ôva -ôv; -ôvi -ôv (ọ̑ ȗ; ọ̑) človeški ~; gledališki ~; rastlinski ~; četrti ~ izseljencev; ~ vojske; biti plemiškega ~u; po ~u biti kmet, Slovenec; kmet. rezati mladiko na ~; knj. pog. To je bilo za en ~ nazaj v prejšnjem rodu: poud.: nadaljevati tradicijo iz ~a v ~ |iz generacije v generacijo|; Mlajši ~ rad pleše |mlajši ljudje|; vznes. ljubiti svoj ~ narod: star. biti (si) v ~u v sorodu:
rôka
-e tudi rôka -é ž, prva oblika rod. mn. rók; druga oblika dalje -i -ó -i -ó; -é rók -áma -é -àh -áma; -é rók -àm -é -àh -ámi; tož. ed. in mn. v predl. zv. tudi róko róke (ó; ó ẹ́; ó ẹ̑) 1. zlomiti si ~o, obe ~i; seči komu v ~o; držati se za ~e; podajati si kaj iz rok v ~e; leva ~; mišičaste ~e; umetna ~ |proteza|; ~ opice; ~ v komolcu; peljati dekle pod ~o |spremljati, voditi jo|; poud.: braniti se z golimi ~ami |brez pripomočkov|; Ná ~o, da bom držal besedo |obljubljam|; ptt v ~e xy |označba na pošiljki|; 2. delati čevlje na ~o; žeti na ~e; knj. pog.: imeti blago iz druge ~e od preprodajalca, od prvega uporabnika: Trgovina je precej od rok oddaljena, daleč: Novica je iz prve ~e iz neposrednega vira: biti si na ~e, na ~o pomagati drug drugemu, biti v prijateljskih odnosih: kupiti pod ~o nezakonito, skrivaj: narediti kaj z levo ~o z lahkoto, površno: publ. politika močne ~e; olepš. položiti ~o nase |narediti samomor|; poud.: dati knjigo, vajeti iz rok |nehati brati, opravljati vodilno...
srcé
-á s -u -é -u -em; -i sŕc -ema -i -ih -ema; -a sŕc -em -a -ih -i, tož. ed. v prisl. zv. tudi sŕce; kot nagovor tudi sŕce (ẹ̑ ȃ) ~ utripa; operacija ~a; ~ solate; člov., poud. v mladih ~ih buditi veselje do glasbe |ljudeh|; pojm., poud.: ~ ne uboga razuma |čustvo|; biti blagega ~a |dober, prijazen|;
sréda
-e ž (ẹ̑v pomenu 'sredina' daj., mest. ed. v predl. zv. ẹ́) 1. priti do ~e mostu; povest iz ~e stoletja; ustaviti se na ~i klanca; prerezati sadež po ~i; skupina otrok z učiteljem v ~i; publ.: Izvolili so koga iz svoje ~e koga izmed sebe: kaj je po ~i, da ni prišel kaj se je zgodilo: Rad je v naši ~i med nami: dobro se počutiti v tej ~i v tem okolju: 2. odpotovati v ~o; v ~o opoldne; prihajati ob ~ah