Iskani niz je bil najden v DRUGI VSEBINI:
k Marija
Ta primerjalnica sicer ni široko razširjena, jo pa zato tisti, ki so ji zvesti, zelo pogosto uporabljajo. zanimivo, v nasprotju s čistostjo, ki jo običajno pripisujemo Mariji, se v govoru nahaja v zvezah "zadet k Marij", "pijan k Marija", "nabasan k Marija" in podobno, torej bolj za stanja omame.
kulturac
Kultura? Ne me hecat.
Kultura, ki si sicer zasluži vso čast in slavo, je v vsej svoji skrajnosti postala žalitev in kletvica za sproščanje frustracij. Za te in sorodne tegobe smo v Art središču [1] natanko pred sedmimi leti - po našem skromnem mnenju- iznašli izjemno primerno besedno skovanko, ki se nam je že takrat (takšnega mnenja pa smo še danes) zdela neskončno primerna za opis kulturne politike, ki jo vodi Slovenija: rekli smo ji KULTURAC.
Kultura s C-jem
Kulturac je sestavljenka/izpeljanka/ skovanka: nova beseda, narejena iz podstave (kultura) in pripone (c) ter v osnovi izhaja iz vizualne podobe (logotipa) bivšega Ministrstva za kulturo. Znotraj umetniške scene bi ji lahko rekli tudi subvertising, ad busting oz. para oglas [2].
Pripona črke c (kot copyright) daje misliti, da državna institucija in njeni zaposleni, ki bi morali skrbeti za razvoj raznolike kulturne in umetniške produkcije, delujejo pravzaprav izključevalno, klientielistično, elitno, togo birokratsko,...
kuštrovc
kuštrovc, -a, sleng
tudi: štrenovc, štrenca
oseba s skodranimi lasmi
Lahko uporabimo za oba spola
Primer: Kuštrovcu sem se v lase zapletel. Štrenovcu sem ogenj prižgal pa so se ji lase vžgale.
lara
Zabavna deklica, ki občasno obiskuje zelene poljane. V prostem času se druži s svojim najboljšim prijateljem Dušanom. večkrat mesečno zaide v klube in veselice z njeno najljubšo prijateljico mayo vojsk, ki se v prostem casu pelje v policijskem kombiju. Lari večkrat ponudi prevoz do doma. Vendar ji le-ta ne izda pravega imena.
Svojega imena neizdaja niti preostalim. Izdaja se kakor Patricia ali Jadranka. Ima veliko pr'jatlc in pr'jatlov. Ker živi v Egiptu pogosto prespi pri njih. Ti jo gostoljubno sprejmejo v svojo hišo. S sabo vedno prinese že prej omenjenega prijatelja Dušana. Skupaj poslušajo ASZFBBGGLMMŠ. In uživajo življenje kakor se ga da.
Lepa ni, bo pa zmeraj enaka.
Besedna zveza, ki se v izvirnku glasi: "Lejpa ni, buo pa zmierej glih."
Modrost, ki jo je porogljivcem zabrusil neki mož, katerega žena je bila lepa na poseben način. To si lahko razlagamo, kot da ji bo zato staranje prizaneslivejše ali pa, da bo poslabšanje manj opazno.
letati kot kura brez glave
neustrezno na hitro ukrepati ob nepričakovanem dogodku; neučinkovito ravnati pri reševanju nečesa; brezglavo ukrepati, ukrepanje zaradi ukrepanja; hitro ukrepanje brez učinka;
Primer: -ko je voda zalila občinsko klet so vsi z vedri letali kot kure brez glave, namesto da bi reševali dokumentacijo;
Izraz izhaja iz vaškega okolja, ko je gospodinja pripravljala kokoš za kosilo. Gospodinja je kokoši odsekala glavo. Če kokoši ni dobro držala, ji je ta ušla in je tekala (letala) po dvorišču/travniku brez glave, dokler ni izkrvavela. Tekanje/letanje kokoši brez glave je bilo nepredvidljivo, cik-cak s poletanjem, ni je bilo mogoče ujeti.
ločiti zrno od plev
Loćiti dobro od slabega.
Zrno so od plev ločevali, ko so žitne klase omlatili. Ko so s cepci tolkli po klasih, se je zrnje ločilo od nehranilnega ovoja (=plev). Ker je bilo zrnje težje, so zmes zrnja in plev v vetru metali v zrak. Pleve je veter odnesel, zrnje je padalo naravnost na tla.
Kasneje so umetni veter naredili v pripravi, ki se ji reče pajkel.
Ker je ljudem pojem "pleve" tuj, je možno slišati tudi "ločevati zrno od plevela".
lupati
Lupati ali lapati (obakrat naglas na prvem zlogu) pomeni govoriti neumnosti oz. govoriti brez prestanka, nekaj, kar se sicer govorca ne tiče, se mu pa lahko zdi neumestno ali celo zmotno. Primer: če se pogovarjata dva prijatelja, lahko oseba 1 osebi 2 pove, kakšen je bil njegov dan. Pove ji, da je v šoli njegova sošolka preglasila vse sošolce, se ven metala, ker se z nečim ni strinjala oz. se je celo razjezila, ker je niso upoštevali. In tako je lupala ...
macafura
1.) izraz označuje neurejenega človeka, predvsem žensko - v zvezah: Nujno moram k frizerju; saj sem kot macafura! ali: Rabim kaj za obleč - ne morem bit' kot kakšna macafura!
2.) ženska, ki ne prenese kričanja otrok, se na njih jezi, jih nadira in podi proč; igrajoča se gruča kričavih otrok (na dvorišču, pred blokom) je moteča; otroci je ne marajo in ji tudi v vaškem okolju nagajajo; Primer: ... na oknu je spet tista macafura;