Iskani niz je bil najden v DRUGI VSEBINI:
Normalizacija
Načelo, ki ga upoštevamo pri socialnem delu z uporabniki. Načelo normalizacije pravi, da je potrebno ustvariti ustrezne pogoje za to, da je spoštovan vsak človek, ne glede na fizične, psihične in duševne lastnosti, in socialni, ekonomski, kulturni ali kakršen koli drugačen položaj v družbi. Načelo normalizacije, ki najbolj služi praksi socialnega dela sta uveljavila zakonca Brandon in govori o zahtevi spremembe družbe, da bo lahko prišlo do enakovredne obravnave vseh ljudi.
Obremenjujoče izkušnje v otroštvu
Visoko stresne, potencialno travmatične izkušnje, ki se lahko zgodijo posamezniku v obdobju do 18. leta starosti – in imajo izjemen vpliv na fizično in duševno zdravje ter socialno-ekonomski položaj posameznikov v odraslosti. Koncept obremenjujočih izkušenj v otroštvu izhaja iz priznane javnozdravstvene raziskave obremenjujočih izkušenj v otroštvu, ki je bila prvič izvedena v Ameriki v letih 1995–1997 na vzorcu več kot 17.000 ljudi, od takrat naprej se jo izvaja v številnih drugih državah (leta 2019 tudi v Sloveniji). V ACE raziskavah običajno proučujejo učinkovanje desetih izrazito stresnih dogodkov oziroma dogajanja na nadaljnje življenjske poteke osebe: verbalna, fizična in/ali spolna zloraba otroka; fizično in/ali čustveno zanemarjanje otroka; ločitev staršev (ali druge vrste izgub starša, npr. smrt, huda bolezen); odvisnost od alkohola v družini; zasvojenosti z drogami v družini; nasilje v družini (otrok kot priča nasilja v družini – npr. nad staršem, nad sorojencem) in pridržanj...
Socialna mobilnost
Gibanje posameznikov ali skupin v družbenem prostoru in sicer v horizontalni (znotraj-slojni) ali pa vertikalni smeri, torej navzgor ali navzdol po stratifikacijski lestvici. Za vertikalno mobilnost so odločilni tisti dejavniki, ki določajo družbeni položaj, to so: ekonomski (lastništvo, dohodki), informacijski oz. kvalifikacijski (izobraževanje), dejavniki profesionalne stratifikacije (z večjo specializacijo in številom novih profesij nastaja tudi hierarhija med njimi) in pa dejavniki v zvezi z družbeno močjo ter ugledom. Primerjalno je socialna mobilnost lahko intrageneracijska (znotrajgeneracijsko primerjanje posameznikovega položaja v različnih časovnih točkah njegove biografije) ali pa intergeneracijska (primerjava položaja staršev in otrok v isti starostni dobi).