Iskani niz je bil najden v DRUGI VSEBINI:
profíl
Kratek pregled bistvenih podatkov o določeni osebi, organizaciji, stvari ...
en profile
recéptor
1. beljakovinska molekula na plazmalemi ali v notranjosti celice, na katero se specifično vežejo telesu lastne (npr. nevrotransmitorji, hormoni, citokini, rastni dejavniki) ali v telo vnesene (strupi, toksini, zdravila) učinkovine in druge molekule; vezavi na membranski receptor na plazmalemi lahko sledi prenos signala v celico, zavora prenosa signala v celico ali receptorska endocitoza, vezavi na znotrajcelični receptor lahko sledijo negenomski ali genomski učinki
2. konec senzibilnega živca, ki reagira na specifične fizikalne in kemične dražljaje iz okolja ali organizma (lahko je prosti živčni končič ali pa specifična tvorba, ki ima ime po mikroskopskem izgledu, kot npr. telesce, ploščica, betič, vreteno, brbončica, čepek, palička ipd.)
slaba drža
domnevne ali stvarne nepravilnosti v položaju in obliki hrbtenice, ramen in spodnjih okončin, ki niso posledica okvar ali obolenj gibalnega ustroja, ampak predvsem razvade (malomarna drža) in oslabljenega ustreznega mišičja
Socialni konstruktivizem
Na podlagi fenomenološke filozofije Edmunda Husserla in Martina Heideggera se je v drugi polovici dvajsetega stoletja, tudi preko Alfreda Schutza, v družboslovju pojavil dvom v "objektivno resničnost" in "racionalnega človeka", ki to "objektivno resničnost" lahko spozna. Predpostavka je, da družbeni akterji v medsebojni interakciji ustvarjamo razlage resničnosti in fenomenom, dogajanju pripisujemo pomene in razlage. Tako "objektivna resničnost" ni več dano dejstvo, ki ga razumsko proučujemo, temveč je plod naših razlag. Berger in Luckmann sta v drugi polovici šestdesetih s knjigo Družbena konstrukcija realnosti vnesla ta pogled - predvsem - v sociologijo. Pri tem sta se, ob že navedenih filozofih - naslonila še na Georga Herberta Meada. Soroden pojem je Socialni konstrukcionizem. Oba pojma, tako socialni konstruktivizem kot socialni konstrukcionizem, sta pomembno vplivala na teoretske tokove v sodobnem socialnem delu. Pretežno ju povezujemo s t. i. "postmodernimi paradigmatskimi prelo...
splétni iskálnik
Orodje, ki uporabniku omogoča iskanje informacij na svetovnem spletu. Iskalni ...
en web search engine
stopnjeváti se
-újem se T
1. kdo/kaj intenzivno stopnjevati se, večati se (komu/čemu) (čez/skozi/na/v kaj / v/na/pri/po/ob čem / pod/nad/med/pred čim / kje / kdaj)
športne igre
višja oblika iger z natančno določenimi in mednarodno priznanimi pravili
šraufštuk
(//tudi šraufštok//) Primež. Orodje s katerim si pomagamo, ko želimo vpeti neko stvar s katero delamo.
"Železno palico je vpel v (šraufštuk), da je vanjo lahko zvrtal luknjo."
Čeprav je danes (šraufštuk) morda bolj poznan kot orodje v kovinarskih in mehaničnih delavnicah pa poznamo tudi t. i. lesarski (šraufštuk), ki so ga včasih (in še danes) uporabljali tesarji pri svojem delu. Ta je bil, za razliko od železnega mehaničnega, izdelan iz lesa in je bil del same tesarske mize.